Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Häfte 4 - Anmälningar och recensioner - Vilh. Vessberg. Svensk uppslagsbok utg. av Baltiska förlaget - Emil Solander. Ruben Mattson. Lärobok i algebra för gymnasiet III
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång.
(skillnad)
(historik)
skull upptages här en anmärkning. På artikeln Abessinien
uppges (spalt 59) Ledj Jeassu såsom Menileks sonson i st. f.
dotterson och Zeoditu, en dotter till Menilek, oriktigt som hans faster.
Ras Taffari, hennes gemål, är hennes syssling, icke kusin. —
Illustrationsmaterialet är rikhaltigt och vackert, även här kan art.
Alperna nämnas som exempel, och även sådana orter som Alingsås,
Aalborg, Aarhus äro förvånansvärt rikt illustrerade. Priset, 12:50
kr per band med rygg och hörn i kalvskinn, guldsnitt och
guldtryck, måste sägas vara synnerligen billigt, och verkets utgivande
är avsett att gå så raskt som med minst fyra band per år. För
läroverk, som önska sig en ny uppslagsbok till referensbiblioteket,
är Svensk uppslagsbok att rekommendera och likaså till de
läsrum för lärjungarna, som skola upprättas enligt den nya
skolordningen.
Vsbg.
Ruben Mattson, Lärobok i algebra för gymnasiet III.
(Uppl. 2, P.A. Norstedt & Söner, 343 + 30 sid., kart. 2:90.)
Det väsentligen nya i andra upplagan är »kap. XXVII
Sannolikhetsberäkningar; några satser ur kombinatoriken», där det med
vanlig stil tryckta anses motsvara minimifordringarna enligt den
nya kursplanen. De stora talens lag medräknas till denna del,
men behandlas rent empiriskt, vilket på skolstadiet bör vara fullt
tillräckligt. Nöjer man sig med denna del, blir den nya
skolreformens tillskott till matematikkursen åtminstone av rimligt
omfång; något annorlunda ställer sig saken, om även det med finare
stil tryckta räknas med till kursen. Den här givna härledningen
av antalet kombinationer (sid. 291) synes mig mindre
tillfredsställande, bl. a. därför att den andra brickan å rad 9 genom
någon lapsus kommit att betyda något annat än brickan nr 2 å
rad 10. Jag förmodar, att förf:s mening kan korteligen återges
ungefär så: på första brickan kan placeras ett vilket som hälst av
de n föremålen i lådan; för varje sådan placering återstå för andra
brickan n—1 föremål att välja på; de båda första brickorna
kunna således besättas på n (n—1) olika sätt. På liknande sätt
finner man, att de 3 första brickorna kunna besättas på n(n—1)
(n—2) sätt, och, i allmänhet, de r första på n(n—1) (n—2) ...
(n—r—1) sätt; detta är således antalet arrangemang av n
element, tagna r och r. Speciellt fås för n=r antalet permutationer av
r element att vara r! Divideras detta i antalet arrangemang,
fås antalet kombinationer av n element, tagna r och r:
(n r) = n(n—1)(n—2) ... (n—r—1) / r! = n! / (n—r)!r!
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>