Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Litteratur - L. Biografi (med genealogi)
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång.
(skillnad)
(historik)
Det är en synnerligen betydelsefull kulturhistorisk uppgift, som Gleerupska Universitetsbokhandeln
i Lund gripit sig an genom utgivandet av serien »Minnen från gamla svenska prästhem»,
varav tidigare fyra olika delar utkommit. Denna »inventering» av den gamla svenska
prästgårdskulturen, vilken nu efter den sista genomgripande löneregleringen snart är ett minne blott,
kommer att för följande generationer bevara ett stycke svensk kultur, som man måste äga kännedom
om för att rätt förstå den svenska landsbygdens liv under äldre tider.
Den föreliggande femte delen omfattar Göteborgs stift och behandlar nitton olika prästhem.
Somliga av dessa ha varit mera betydande, andra åter ha utgjort en stilla vrå av världen.
Samtliga ha emellertid haft sin individuella prägel, vilket också de pietetsfyllda skildrarna förstått att
var på sitt sätt framhäva.
Hela denna serie kulturskildringar synes mig särdeles väl lämpad för folkbiblioteken. Hg Pl.
Svenskar i utlandet. Biografiska uppgifter sammanställda av Institutet för svensk
utlandstjänst genom Ivar Högbom. Nst. i distr. 1929. 186 s. Preg. Lc(s). 7:—.
Denna biografiska uppslagsbok över utlandssvenskar utgör en värdefull komplettering till
»Vem är det», detta så mycket mer som det här gäller uppgifter, som oftast äro mycket svåra att
på annat håll erhålla. Det är tillsammans något över 1,000 personer som behandlas. Att man
återfinner svenska diplomater, konsuler, sjömanspastorer o. s. v. är uppenbart. Påfallande är det stora
antalet anställda i de stora världsfämnande industriföretagen, ASEA, SKF, Separator, Lux,
telefonbolagen, tändstickstrusten o. s. v. Bokens uppställning är geografisk med ett alfabetiskt
register. Inledningsvis lämnas en del uppgifter om svenskarnas antal i olika länder. Beräkningen
slutar på omkring 780,000 utlandssvenskar år 1920, därav 652,000 i Förenta staterna och Kanada.
Att särskilt för dessa länder endast ett proportionsvis ytterst ringa antal kunnat medtagas i
denna uppslagsbok är utan vidare klart. K. T.
————
Brisson. Carl. Utan smink. A. B. 1929. 177 s. Ill., portr. Lc. 6:50.
Vår tid ägnar ett så fenomenalt intresse åt filmskådespelare, boxare och deras gelikar att det
måhända är tänkbart att även denna bok trots sitt obeskrivligt enkla innehåll kan finna läsare.
Är man emellertid icke intresserad av beskrivningar på boxningsmatcher, varietéspektakel och
operettuppföranden bör man noggrant undvika den, ty något annat innehåller den icke. O. W—n.
Clermont-Tonnere, E[lisabeth] de, f. de Gramont. Memoarer från ekipagernas
tid. Med förord av Olof Rabenius. [Övs. fr. fra.] W & W. 1929.
223 s. Portr. Lb. 6:50.
Ekipagernas tid eller, som förf. även säger, hästarnas tid, ligger 30 år tillbaka i tiden.
Skildringarna gälla sekelskiftets Frankrike och den högaristokratiska miljön på franska slott och i
förf:s lysande föräldrahem i Paris, där börden och intelligensen trängdes i salongerna. Anatole
France synes här ha varit en medelpunkt och från umgänget med honom har förf. bevarat en hel
del intressanta drag. Det är ett otal av intresseväckande personer förf. låter skymta förbi, vilket
gör boken synnerligen levande. Den bör kunna njutas av alla dem, för vilka memoarer äro en
fängslande art av litteratur. J. F.
Gibbs, Philip. Äventyr som journalist (Adventures in journalism.) Övs.
fr. eng av Wendela Leffler. Sk. 1929. 324 s. Lb. 6:—.
Detta är förmodligen Gibbs bästa bok, ty vad man än tycker om hans romaner, så måste
man medge, att han är en briljant och betydande journalist, som väl förtjänat sitt »sir». Jag vet
inte, hur djupt hans insikter nå i Englands och Europas historia under det senaste kvartseklet, men
de äro i varje fall förvärvade i första hand. Från den Northcliffeska epoken inom engelskt
tidningsväsen meddelar han synnerligen intressanta interiörer. Hans mest berömda bragd som Daily
Telegraphs »flygande» är avslöjandet av den ryktbara Cook, som icke upptäckte Nordpolen. Under
världskriget utsågs Gibbs till en av Englands fem officiella frontkorrespondenter, och efter
fredsslutet verkade han bl. a. som en örikets rapportör från det fredlösa Europa. J. G.
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>