Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - C. J. Hambro: Den svenske storstreik
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
de äro grenar av en stam,
i storm och nöd och vända!
C. J. Hambro.
som växer stark och sund och god,
som rak och lugn skal standa
Publikum saa paa streiken med blandede lølelser. Der
var paa mange hold en naturlig sympati med arbeiderne,
likesom deres mønstergyldige holdning styrket deres stilling.
Dertil kom at et naturligt videbegjær drev folk til at læse
«Social- Demokraten» som aldrig før hadde tænkt paa at
prøve at sætte sig ind i arbeidernes tankegang. Dens gate
salg steg voldsomt, og oplaget mangedobledes. Ogsaa de
borgerlige blade hadde en sterkt øket avsætning, og de fik
paa grund av de eiendommelige forhold mange læsere ogsaa
blandt arbeiderne.
Imidlertid forstyrret et par, i og for sig uvæsentlige,
momenter snart de første dages idylliske forhold. Storstreikens
teori var: ikke at vende de utenfor kampen staaende imot
arbeiderne. «Gent emot övriga samhällsgrupper borde de
uppträde så, att dessa bragtes till att ingripa i striden för
att få en antaglig uppgörelse i stånd.» (Hj. Brauting i
«Tiden» 1909, s. 42, 2. sp.) Streiken var derfor «human»;
og der var i proklamationen om arbeidsnedlæggelsen indtat
en række undtagelsesbestemmelser for arbeider hørende under
sykepleien, for dyrs røkt, ved byernes vand-, belysnings- og
renholdsverker etc. Imidlertid besluttet graverne ved en av
Stockholms kirkegaarde at nedlægge arbeidet, og de gjorde
det mot landssekretariatets ordre. Fra den (i. august om
morgenen streiket ogsaa arbeiderne ved Stockholms belys
ningsverk, likeledes mot ordre. Disse streiker svækket det
indtryk av disciplin man hittil hadde faat, og viste at lands
sekretariat ikke bare var en ledende institution, men at det
tillike blev drevet frem av masserne. Hertil kom endnu den
overklassesentimentalitet som blev sterkt oprørt da melke
utkjørselen blev stanset, og spædbørn blev «negtet melke
draaben». En række konservative blade utnyttet denne
«brutalitet» til det yderste skjønt det vel var stridt at
forlange at arbeiderhæren, som efter sin overbevisning kjæm
pet for familiernes eksistens og selve det haarde daglige brød,
at den skulde la kamplinjerne forstyrre av hensyn til en
regelret melkeleveranse til tiendens spædbørn. Endnu kom
560
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>