Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - Kyrkokrönika. Av docenten Åke V. Ström
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
blem. Det är kanske tveksamt, om frågan om kvinnliga präster egentligen hör till
kyrkans egna problem. Den väcktes i varje fall av perifera kretsar. Men den
uppmärksammade danska händelsen 28 april, då en enskild biskop i en enskild
kyrkoavdelning invigde tre kvinnor till prästämbetet, aktualiserade frågan också i vårt
land, och med spänning avvaktades den kungliga kommitténs resultat. En livlig
pressdebatt visade, att parterna hade mycket svårt att förstå varandra.
Förespråkarnas synpunkter föreföll flertalet av kyrkfolket som "kvinnosaksskäl", och den
teologiska argumentationen att Kristus som den andre Adam och kyrkans
brudgum icke kan kultiskt representeras av en kvinna avfärdades av motparten som
mörkmannafraser.
Klarare gick frontlinjerna i frågan om skolans kristendomsundervisning och
morgonandakt. När 1946 års skolkommission på sommaren 1948 lade fram sitt be-
Från världskyrkomötet i Amsterdam. Från vänster: grekiske biskopen Ph. D. Germanos, dr Jolin
Mött, USA, konferensens generalsekreterare dr Vissert Hooft, Holland, ärkebiskop Eidem, biskop
l). T. Niles, Ceylon, ärkebiskopen av Canterbury, dr Geoffry Fisher, och pastor Marc Boegner,.
Frankrike.
tänkande, stod där att läsa: "Kommissionen betraktar det som en given sak, att
ämnet kristendomskunskap skall behålla sin ställning som ämne på skolans
schema". Bakom denna "givna sak" stod emellertid blott halva kommissionen,
och frågan avgjordes med ordförandens, statsrådet Weijnes, utslagsröst. Sex
ledamöter, däribland samtliga kvinnliga, menade, att ämnets utformning skulle
närmare prövas och "morgonandakten ersättas av andra former för samling". Även
majoriteten föreslog, att timtalet på gymnasiet skulle skäras ned. Debatten om
morgonbönerna påbörjades redan innan betänkandet kommit.
Stockholmsgymnasisternas topporganisation gjorde ett fientligt uttalande, men från ett stort
landsortsläroverk visade en rundfråga, att 135 av 200 elever ville ha obligatorisk
morgonandakt och 141 av 166 förklarade sig komma att sakna den, om den toges bort. En
stor samfälld aktion från kyrkfolk och frikyrkofolk med ärkebiskop Eidem och
metodistbiskop Arvidson i spetsen gjordes i december, varvid man hos
ecklesiastikministern kraftigt framhöll vikten av kristendomens plats i den svenska skolan.
94
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>