Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Friedrich Ratzel och hans antropogeografiska lärobyggnad, af Karl Ahlenius
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
F. RATZELS ANTROPOGEOGRAFISKA LÄROBYGGNAD. 37
i viss mån uppslaget till hans senare bana som geograf. Under
vintern 1868-1869 fortsatte han nämligen sina biologiska studier
i Montpellier och Cette under ledning af dåvarande direktören för den
botaniska trädgården i Montpellier. Härunder måste Ratzel draga
sig fram i små ekonomiska omständigheter. Vid ett tillfälle blef
hans mikroskop honom frånstulet på en fransk järnvägsstation, och
han hyste bekymmer för huru han skulle kunna få tillfälle att
skaffa sig ett annat i stället. Han började då skrifva Resebref
från Medelhafvet till det stora pressorganet Kölnische Zeitung.
Detta försök slog väl ut, Ratzel visade sig kunna åstadkomma så
målande och formfulländade landskaps- och naturskildringar, att
tidningen anställde den unge zoologen såsom ordinarie
reseskildrare och medarbetare. Härigenom fick han sin håg och böjelse
för resor i ett slag tillfredsställd, och han besökte sålunda under
den närmast följande tiden i egenskap af korrespondent till
Kölnische Zeitung särskildt Syditalien och Sicilien, där han vistades
då fransk-tyska kriget brot ut 1870.
Ratzel anmälde sig nu genast som frivillig och deltog sedan
med stor utmärkelse i det följande fälttåget, anställd vid ett badiskt
infanteriregemente. Han blef först sårad vid Strassburg i knäet,
sedan den 14 november svårt blesserad i hufvudet i den blodiga
träffningen vid Auxonne, hvarefter han intogs på ett militärlasarett.
Han belönades emellertid med järnkorset och kom hem som
invalid vid jultiden 1870. Hans ena öra hade dock tagit allvarlig
skada genom blessyren, och han fick lida däraf under hela sitt lif.
Så t. ex. låg det en viss monoton prägel öfver Ratzels föredrag,
beroende på att han till följd af sin öronsjukdom ej alltid kunde
fullt höra och modulera sin egen röst.
Efter tillfrisknandet - det kräfde en tid af nära ett år -
slog sig Ratzel mot slutet af år 1871 för någon tid ned i
München, där han kom i beröring med och under inflytande af
geologen och paleontologen K. A. Zittel samt främst Moritz Wagner,
den bekante forskningsresanden och zoologen, berömd som
upphofsman till den s. k. migrationsteorien på det organiska lifvets
område. Denna teori har i hög grad påverkat Ratzels åskådning
och äfven ingått som ett grundläggande moment i hans
antropo-geografiska lärobyggnad.
Återigen fördes Ratzel af sin anställning i Kölnische Zeitung
ut på resor. Under åren 1872-1875 besökte han på nytt
Syd-italien och Sicilien - denna gång i sällskap med glacialgeologen
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>