Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - XVI. Kabeltelegrafering
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
•403
§ 133. Lauritzens undulator är till sina grunder antydd i fig. 254 (se föreg,
sida). Tvenne cirkelformigt böjda permanenta magneter al och cd äro instälda
emellan fyra elektromagnetrullar, af hvilka de två bakre XX äro i figuren
synliga. De båda stålmagneterna oscillera omkring axeln e, vid hvars öfre ända
den sifon är fästad, medelst hvilken åstadkommes vanlig rekorderskrift.
Stålmagne-ternas ändar nå upp och gå ned mellan polförlängningar till de fyra
elektro-magnetrullarnes jernkärnor; och äro lindningarne omkring dessa samt
inställningen af stålmagneternas poler afpassade så, att samtliga magnetiska krafter
komma att samverka för att sätta magnetstängerna i den för sifonspetsens
förande vinkelrätt mot pappersrimsans längdriktning erforderliga oscillation.
Medelst skrufven F spännes och eftersläppes en med stålmagneterna förbunden
spiralfjeder, medelst hvilken dessa magneter, när ström icke cirkulerar genom
elektromagnetlindningarne, hållas i en viss centralställning. Medelst en annan
skruf kan det i figuren synliga elektromagnetsystemet, likasom det i figuren
icke utsatta, aflägsnas från eller närmas intill stålmagneterna. Sålunda kan
äfven afståndet emellan de båda elektromagnetparen ökas eller minskas. Såsom
skriffärg begagnas en filtrerad vätska, bestående af anilin löst i sprit och vatten.
Sifonröret är af silfver; tillflödet till detta eger rum, icke från botten af
färgkärlet, utan ett stycke upp i vätskan. Färgkärlet utgöres af en glaskupa stäld
öfver ett bottenplan af metall, genom hvilken en förlängning af sifonröret går
upp i vätskan. Denna förlängning är så inpassad i en rund öppning i
färgkärlets botten, att å ena sidan röret ej hindras i sin rörelse och å den andra
vätska ej kan droppa ned från öppningen. Deremot kan luft mellan
sifonförlängningen och öppningens omkrets komma in i färgkärlet, så snart inom
detta uppkommit luftförtunning till följd deraf att vätskeståndet blifvit lägre.
Färgkärlet kan lätt fråntagas för att rengöras och påfyllas.
§ 134. Ehuru den telegraferingshastighet (speed), som på de längre
kab-larne kan ernås, ej är större än att telegraferingen mycket väl skulle kunna
verkställas för hand, kan det dock vara fördelaktigt att anordna telegraferingen
avtomatiskt; ty på sådant sätt blir densamma alltid utförd på ett mera
fullkomligt sätt. Ströminsläppning för bildande af prickar och streck eller andra
motsvarande tecken kan till sin varaktighet bestämmas med matematisk
noggranhet; och sjelfva det korrekta i aftelegraferingen är ett vilkor för att man
i afseende på snabbheten skall komma möjlighetens gräns så nära som möjligt.
Denna gräns representeras af bokstafven a, sådan dess betydelse blifvit här
ofvan (§ 126) angifven, och så till förståendes, att den telegraferingstillställning,
för hvilken till bildandet af ett elementartecken åtgår endast tidsintervallen a,
har uppnått möjlighetens gräns. Ju mindre a är för en telegrafledning, desto
större är alltså den speed, som på denna telegrafledning han uppnås; speeden
är omvändt proportionel mot värdet af a eller direkt proportionel mot det
inverterade värdet af a.
Såsom i § 126 blifvit anfördt, är, uttryckt i sekunder,
a = 0,ooooooo2332 .a.r.P,
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>