Full resolution (TIFF)
- On this page / på denna sida
- Loke och Sigyn. L. J. S.
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång.
(skillnad)
(historik)
Loke hade den dristigheten, att ännu en gång visa sig
bland Asarne. Han infann sig nämligen vid gudarnes gästabud
hos jätten Æger på Hlers-ö, dertill drifven af sin onda ande,
och i förtröstan på den heliga fred, som vid sådana tillfällen
gällde och af gudarne sjelfva obrottsligen hölls, begick han
först dråp och icke allenast öfveröste med ondskefull tunga
alla Asar och Asynior med giftiga smädeord, utan berömde
sig till och med sjelf af Balders död och att Balder icke blifvit
från Hel återlöst. Nu, fruktande för de uppbragta gudarnes
hämd, flydde Loke bort till en bergsklyfta, der han byggde sig
ett hus med fyra dörrar, för att kunna hafva utsigt åt alla
håll; stundom förbytte han sig äfven till en lax och
gömde sig i Franangers fors. Der grepo honom Asarne
slutligen, sedan Oden hade från Hlidskjalf upptäckt
hans tillhåll. Då förvandlade de hans son Narve till
en varg; han sönderslet sin broder Nare, och med
dennes, med sin egen sons, till hårda bojor härdade
tarmar blef Loke bunden vid trenne klippor. Öfver
hans hufvud upphängdes en etterorm, och från honom
dryper etter. Hos Loke sitter hans maka Sigyn och
håller en skål under det drypande ettret; när skålen
blir full och hon slår ut den etterfulla vätskan,
dryper giftet under tiden i Lokes ansigte; då ristar
han sig så, att hela jorden skälfver. Detta kallas
jordskalf. Så ligger han bunden till Ragnarök.
![illustration placeholder illustration placeholder](/img/broken.png) |
|
Loke och Sigyn.
(Efter en oljemålning af Winge.)
Detta är i största korthet Lokes historia och motivet
för professor Winges berömda tafla: »Loke och Sigyn», ett
kolossalt arbete, som af konstnären utfördes i Rom och
inköptes af staten för 3,500 riksdaler, hvarpå Fria
Konsternas Akademi skyndade att 1864 invälja Winge
till sin ledamot. – Nu några ord om konstnären sjelf,
hämtade ur en biografisk uppsats af
signaturen »Svante» i kalendern »Norden» för 1865.
Mårten Eskil Winge föddes den 21 September 1825 i
Stockholm. Fadern var då varande rektorn i Jakobs skola,
sedermera pastorn i Lenna och Blidö församlingar i Roslagen,
Martin Isak Winge. Mårten Eskil skickades vid elfva års
ålder till en faderns slägting i Roslagen, för att genomgå der
varande katedralskola, ur hvilken han utgick såsom student
1846. Tidigt erhöll hans håg en bestämd riktning åt det
gamla nordiska, så väl genom en inre drift, som ock genom
den yttre väckelsen från hans närmaste omgifning, ty fadern
och dennes intimaste vänner, hvaribland i första
rummet må nämnas Ling, skalden och
gymnasten, svärmade alla för den höga nordiska
andan, sådan den ännu lefver i de gamles saga
och sång. De lära ock samtliga hafva tillhört Götiska
förbundet. Redan vid gossens inträde i katedralskolan
var den första bok, som kom i hans hand, Lings
»Asarne». I denna fick han visa sitt prof på kunnighet
i innanläsning. Men denna dikt hade han redan, innan
han ännu förstod någon vanlig bokstaf, läst på ett
språk, som talade till honom inom eget bröst med en
inre vältalig tunga. Detta språk var den store
Wahlboms snillrika teckningar till den Lingska
dikten. Andan och
framställningssättet i de Wahlbomska kompositionerna
var den egentligen första, kraftiga impulsen för
riktningen af Winges konstnärsskap.
Den unge Winge måste, efter undergången studentexamen,
välja lefnadsyrke: detta blef målarens – icke konstnärens,
utan handtverksmålarens. Men denna för den bildade
ynglingens lifliga sinne tunga bana lofvade honom
ej någon framtid, som motsvarade hans inre kallelse,
och efter att hafva på
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Project Runeberg, Sun Dec 10 00:26:48 2023
(aronsson)
(diff)
(history)
(download)
<< Previous
Next >>
https://runeberg.org/famijour/1870/0308.html