Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Hunderfossen ... - Ordbøgerne: N - notion ...
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
311
noueux—nouvelle
en meget forskjellig kontingent til ernæringen af den
hungrende organisme; medens f. eks. fedtvævet aftager
med 97 og leveren med 50 pct., aftager hjertet og
nervevævet kun med 4 pct. Tabet af eggehvide og salte
synker ved komplet h. til meget smaa værdier. — Den
inkomplette h. indtræder, naar ikke al føde savnes,
men kun et eller flere nødvendige næringsstoffe, f. eks.
eggehvide, et eller andet salt, eller vand mangler i
næringen. Saaledes fremkalder en kalkfattig føde hos
dyr benskjørhed; en jernfattig føde fremkalder
blodmangel og en eggehvidefattig en langsom hensygnen.
Endelig nævnes, at der i friske planter, ferskt kjød og
raa melk indeholdes hidtil ukjendte næringsstoffe, hvis
fravær i kosten fremkalder skjørbug.
Hungersnød, mangel paa de nødvendige
næringsmidler i en by, en egn eller et land, opstaar ved
misvekst, afspærring fra omverdenen, oversvømmelse, krig,
beleiring o. 1. Med tidligere tiders daarlige
samfærdselsmidler var h. hyppig, og navnlig var den i middelalderen
en frygtelig svøbe for Europa. Indtil halvdelen af et
lands befolkning skal være omkommet under h. Norge
havde alvorlig misvekst 1519, 1591, 1705—06, 1708 og især
1740—42. Under krigene 1808—09 og 1813 stod landet
i fare for at udsultes paa grund af Englands afspærring
af tilførsel fra Danmark, I Danmark kjendes bl. a. h.
omkr. 1090 og 1231. 1 16—18 aarh. meldes ofte om
misvekst, som foranledigede udførselsesforbud. Sverige
havde h. under Kristoffer af Bayern. Som eksempler
paa h. under beleiring kan nævnes h. i Stockholm 1502
og i Kjøbenhavn 1536. Siden omkr. 1850 kjendes ikke
mere egentlig h. i Europa; derimod herjes endnu de
mindre kultiverede lande, især i Asien. Kina havde h.
1877, og Indien har i den sidste menneskealder været
haardt hjemsøgt.
Hungertyfus, se Tyfus.
Hunner, se H un er.
Hunnerfossen, vandfald (8.8 m.) i
Gulbrandsdals-laagen straks n. f. Hunder jernbanestation; opgives for
tiden at repræsentere 1760 eff. hk. Opunder denne foss
fanges den for sin velsmag bekjendte hunnerørret.
Hunnerørret, en i Mjøsen og Laagens nedre del
forekommende stor og meget skattet ørretform, der dog ikke
er artsforskjeilig fra al anden norsk ørret. Har sit navn
efter Hunnerfossen, hvor adskillig h. fanges. Den kan
untagelsesvis naa en vegt af 15 kg.
Hunnselven udspringer fra det 12.7 km.^ store
Eina-vand, flyder i nordlig og tilsidst østlig retning og falder
ved Gjøvik i Mjøsen. Repræsenterer 2008 eff. hk. Langs
H. ligger flere store fabriker (Raufoss patronfabrik,
Breiskal og Totens cellulosefabriker, Mustad fabriker
m. fl.). Nedslagsdistrikt 375.5 km.^
Hunsfossen (el. Hundsfossen), vandfald i Ottra
(12.2 m.), n. f. Kristiansand. H., der for tiden (1909) opgives
at repræsentere 3660 eff. hk., vil ved udbygning kunne
bringes op til 9760. Ved H. ligger det store Hunsfoss
brug (papirfabrik m. m.), der beskjæftiger 159 arbeidere
(1905). I nærheden er bebyggelsen tæt, og der bor ialt
384 mennesker i 32 huse.
Hunsrück el. Hunsrücken kaldes den sydvestlige
del af de Rhinske skiferfjelde mellem Rhin, Mosel, Saar
og Nahe, ligger i Rhinprovinsen og det oldenburgske
Hungersnød—Hunter
312
fyrstendømme Birkenfeld og er et 600 m. høit plateau
af lerskifer. Paa plateauet drives akerbrug og i dalene
frugt- og vinavl. Af mineraler findes jernerts, agat og
stenkul.
nxxnt [hmit], James Henry Leigh (1784—1859),
eng. forfatter, begyndte sin løbebane som journalist, idet
han 1808 sammen med sin broder startede det radikale
blad «The examiner». Et angreb i dette blad paa
prinsregenten, den senere Georg IV, skaffede H. et par aars
fængsel. Sin journalistiske virksomhed fortsatte han
med tidsskrifterne «The indicator» (1819) og «The liberal»
(1822—23) under samarbeide med Byron og Shelley. Af
hans talrige skrifter kan nævnes et drama, «A legend
of Florence», en samling essays, «The round table», og
de to interessante, men sterkt farvede autobiografiske
skrifter: «Lord Byron and some of his contemporaries»
og «Autobiography and reminiscences».
Hunt/7ïû/î(7, William H o 1 m a n (1827—), eng. maler,
er en af den prærafaelitiske retnings mest fremragende
og konsekvente mænd. H. debuterede som alm.
historiemaler, men allerede i 1850-aarene sluttede han sig til
Rosetti og Madox Brown og har siden holdt trolig fast
ved de prærafaelitiske anskuelser. Han har malt en
række religiøse billeder med tilløb til mysticisme, men
gjennemført med sjelden omhu og finhed. Hans
ud-merkede arbeider, hvoraf flere findes i nationalgalleriet
i London, er forresten neppe mindre maniererede end
hans kampfællers. I de senere aar har H. væsentlig
levet i Jerusalem. Han har ogsaa indtaget en
fremtrædende plads som retningens teoretiker og har talt
dens sag gjennem foredrag og artikler i «Times» og
«Contemporary review».
Hunter [hv’ntd], Sir Archibald (1856—), eng.
general; tjente i Ægypten 1884, guvernør i Dongola 1895
—99; var 1899 generalstabschef hos Buller og senere
hos White i Ladysmith. Førte derpaa en division under
Lord Roberts, deltog i befrielsen af Mafeking (mai 1900)
og tvang Prinsloo (s. d.) til overgivelse (juli s. a.).
Øverstkommanderende i Skotland 1901—03, armékorpschef i
Bombay 1903.
Hunter [hry’ntd], John (1728—93), skotsk læge, 1756
surgeon ved St. Georges hospital, hvor han senere blev
første kirurg. 1760—63 kirurg i marinen. Gav ved
hjælp af anatomi, fysiologi og patologi kirurgien et
videnskabeligt grundlag og stiftede det senere saa berømte
museum for sammenlignende anatomi og zootomi. Gjorde
flere vigtige opdagelser. Bekjendt er den efter ham
opkaldte underbindingsmetode af aneurismer. Var den
første, som paaviste, at blodet er en levende organiseret
bestanddel af legemet, og at betændelsesprocesserne har
en reorganiserende indfl^^delse. Til minde om ham holdes
endnu offentlige forelæsninger (Hunterian lectures).
Vigtigste afhandlinger : «Natural history of the human teeth»
og «On the nature of the blood».
Hunter [h^’ntd], Sir William Wilson (1840—1900),
eng. statsmand, sprogforsker og historiker, studerede i
Glasgow, Paris og Bonn og traadte 1862 i engelsk-indisk
statstjeneste. Indlagde sig fortjenester dengang
hungersnøden brød ud (1866). H. blev i 1871 generaldirektør
for det statistiske bureau i Indien og ledede
folketællingen 1872. Han har bl. a. forfattet «Comparative
noueux ® kvistet, knortet;
knudret.
nougat ® m, mandelsukkertøi.
nought © intet; nul.
nouilles (f) f pl, nudler,
noulet ® m, skotrende,
noun @ substantiv,
nounou ® f, (barnespr.) dada.
nourish (e) nære; fostre, give
næring.
nourishment @ næring,
nourrain (D m, fiskeyngel,
nourrice (F) f, amme;
pleie-moder.
nourricier ® nærende,
nærings-; pleie-; m, ernærer;
pleiefader.
nourrir ® (op)amme, give die,
bryst; (op)fostre, (-)føde; opdrage,
uddanne ; ernære, underholde, have
i kosten; vedligeholde; udklække,
planlægge.
nourrissage (f) m, opdrætning;
kvægavl.
nourrisseur (f) m,
kvægopdrætter.
nourrisson (f) m, patte-,
pleiebarn; lærling, elev.
nourriture (f) f, amming,
bryst-givning; næring(smiddel); foder.
nous ©vi; os; hinanden,
hverandre.
nouure(f)f, knyt(t)ing; engelsk
syge; frugtsætning.
nouveau (g ny, en anden ;
moderne.
nouveauté (f)f, nyhed;
modeartikel.
nouvelle ® f, nyhed,
efterretning ; novelle ; (pl) tidende (avis).
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>