Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Saint-Josse-ten-Noode - Saint-Julien - Saint-Julien-de-Beycheville - Saint-Julien-en-Jarret - Saint-Junien - Saint-Just, Antoine-Louis-Léon de - Saint Just in Penwith - Saint Kilda - Saint Kitts - Saint-Lambert, Jean François de
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång.
(skillnad)
(historik)
børnshospital, der blev oprettet 1568, betydelig
Fabriksvirksomhed (Kemikalier, Kork, Kantsjuk,
Lervarer, Marmorarbejde etc.) 1922: 31000 Indb.
(M. Kr.). G. G.
Saint-Julien [sæ-зy’liæ], belgisk Landsby,
Vestflandern, 6 km NØ. for Ypres, erobredes af
Tyskerne 24. Apr. 1915, og ved heftige Kampe
senere skiftede den flere Gange Herre under
Krigen. Til sidst var den en Ruinhob.
G. G.
Saint-Julien-de-Beycheville
[sæ-зy’liæ-d-bæ’∫vil] ell. Saint Julien de Médoc, By
i det sydvestlige Frankrig, Dept Gironde, ved
venstre Bred af Gironde, ved hvilken Byen
har en Havn, Syd f. Pauillac i Landskabet
Médoc, 1700 Indb. Den er kendt for sine Vine
(se <sp>Bordeaux-Vine).
(M. Kr.). E. St.
Saint-Julien-en-Jarret [sæ-зy’liæ-ã-зa’ræ],
Fabrikby i det sydøstlige Frankrig, Dept Loire,
ved Gier, NØ. f. Saint Etienne, er
sammenvokset med Østsiden af Byen St Chamond. 4500
Indb. Vigtige Industrigrene er
Jernudsmeltning og Fabrikation af Dampkedler og Snore,
Kulminer.
(M. Kr.). E. St.
Saint-Junien [sæ-зy’niæ]. By i det
sydvestlige Frankrig, Dept Haute-Vienne, ved højre
Bred af Vienne og ved Orléans-Banen, V. f.
Limoges, 11400 Indb. Byen har en romansk
Kirke med et smukt Gravmæle fra 12. Aarh.
over Helgenen Junianus, en gammel Bro (13.
Aarh.) over Vienne, Skiferbrud, Hvidgarverier,
Fabrikation af Handsker, Papir, Porcelæn,
Uldspinderier.
(M. Kr.). E. St.
Saint-Just [sæ-’зyst],
Antoine-Louis-Léon de, fr. Politiker, f. i Décize nær ved
Nevers 25. Aug. 1767, henrettet i Paris 28. Juli
1794, Søn af en Rytterofficer, skrev 1789 et
anonymt Digt,
Organt, au
Valican, der viser
løs Moral og
stor
Letsindighed. Som
ganske ung Mand
skal han endog
have stjaalet
fra sin Moder.
Men gennem
Studiet af
Oldtiden formedes
hans Livssyn i
Beundring for
Spartanerne,
Romerne og
Stoikerne.
Rousseau’s
Tanker greb ham,
og Rousseau’s Stat kom til at staa for
ham som det politiske Maal. Da han blev
Medlem af Konventet 1792, sluttede han sig
straks til Bjerget og mest af alle til
Robespierre »den ubestikkelige«, hans Ideal af en
Statsmand. De to Mænd lignede ogsaa
hinanden meget i Karakter, men i Handlekraft og
Mod overgik S. langt Robespierre. Som
Politiker vakte han først Opmærksomhed under
Processen mod Ludvig XVI. Seende helt bort
fra Forfatningen af 1791 fordrede han Ludvig
straffet med Døden som Folkets Fjende og
Forbryder mod Folkeretten og forlangte
Henrettelsen fuldbyrdet uden Opsættelse ell. Appel til
Folket. Snart steg hans Indflydelse, og hertil
bidrog meget hans Ydre. Han var en statelig
og smuk Mand med sorte Øjne, højtidelig og
fornem af Væsen og tilstræbte altid at tale
fyndigt og knapt. Desmouslins sagde ironisk om
S., at han bar sit Hoved, som det var det
højærværdige Sakramente. Hans politiske Stræben
gik ud paa at samle Magten under Konventets
Eneherredømme, Styrelsen i Departementerne
skulde holdes under streng Opsigt, al
Partidelingens Aand slaas ned. Derfor virkede han
ivrigt for at faa styrtet Gironden, Hébert og
Danton. — Baade som Medlem af
Velfærdskomiteen og som Konventskommissær forfulgte
han med Kraft sin Tanke om al Magtens
Samling hos Centralmyndigheden i Paris. Ham
skyldtes det i høj Grad, at Hæren gik sejrrig
frem paa Nord- og Nordøstgrænsen. Han taalte
som Konventskommissær ingen Modstand hos
Soldaterne, knyede de, blev de skudte, selve
Hoche lod han fængsle fl. Maaneder p. Gr. a.
en Meningsforskel, og over for Frankrigs
Fjender var han ubønhørlig hensynsløs. Maj 1794
var han blevet sendt op til Maas-Sambre-Hæren
og æggede her Hæren frem til ny Sejre; men
da kaldte Robespierre ham tilbage som Hjælper
i Kampen imod Konventet. S. forfattede da
ogsaa i Natten mellem 8. og 9. Thermidor en
Forsvarstale for Robespierre for at forsvare
hans Angreb paa Fædrelandsforræderne blandt
Konventsmedlemmerne. Men da han næste Dag
vilde holde denne Tale, blev han afbrudt og
reven med i Undergangen; sammen med
Robespierre blev han dømt fredløs og henrettet 10.
Thermidor Aar II. (Litt.: Œuvres de
Saint-Just [Paris 1833]; Sainte-Beuve i Causeries
du Lundi; Levnedsskildringer af Fleury
1851; Hamél, 1859; Bégis 1892).
(J. L.).
![]() |
A.-L.-L. de Saint-Just. |
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>