Full resolution (TIFF)
- On this page / på denna sida
- Danmark. Handel og Skibsfart
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång.
(skillnad)
(historik)
| 1910 | 1911 | 1912 | 1913 |
Udførslens Værdi: | 1000 Kr. | 1000 Kr. | 1000 Kr. | 1000 Kr. |
Landbrugsprodukter | 440783 | 477524 | 515865 | 551115 |
Fiskeriprodukter | 7167 | 7831 | 10708 | 11816 |
Industriprodukter | 40241 | 46390 | 64920 | 68925 |
Andre Varer | 2211 | 4902 | 5230 | 5504 |
I alt | 490402 | 536647 | 596723 | 637360 |
De fremmede Lande, som D. staar i livligst
Handelsforbindelse med, er Tyskland og
England; fra Tyskland faar vi over 1/3 af vor
Indførsel, til England sender vi over Halvdelen af vor
Udførsel; efter disse Lande kommer U. S. A.,
Sverige og Rusland i Betragtning. Omsætningen
med alle vigtigere Lande fremgaar af flg. Tabel
(1910-13 gennemsnitlig):
| Samlet | Samlet |
| Indførsel | Udførsel |
| 1000 Kr. | 1000 Kr. |
Færøerne og Island | 8162 | 5991 |
Grønland | 1739 | 668 |
Dansk Vestindien | 191 | 408 |
Norge | 8286 | 16331 |
Sverige | 65930 | 30305 |
Rusland | 71121 | 16134 |
Tyskland | 287476 | 161273 |
Storbritannien | 125758 | 369607 |
Holland | 18441 | 4076 |
Belgien | 9592 | 2449 |
Frankrig | 18358 | 3063 |
Spanien og Portugal | 4373 | 1895 |
Italien | 2457 | 1035 |
Østerrig | 4759 | 6676 |
Schweiz | 3026 | 2861 |
Balkanlandene | 4972 | 226 |
Afrika | 1881 | 1170 |
Nordamerika | 69222 | 7931 |
Sydamerika og Vestindien | 19915 | 4330 |
Ostindien m. v. | 21794 | 2918 |
Ubekendt | 5740 | 9212 |
I de her anførte Værdier er indbefattet ikke
blot Indførslen til Forbrug her i Landet og
Udførslen af danske Produkter, men ogsaa en
Mellemhandel over D., der andrager c. 80
Mill. Kr aarlig; for dette Beløb købes der Varer
her til Landet, som atter sælges til Udlandet.
Med saa godt som alle de anførte fremmede
Lande har Omsætningen sit Særpræg; til
Bilandene og Skandinavien er D. Leverandør af
mange Slags, baade danske og fremmede Varer,
men modtager derfor disse Landes specielle
Produkter; fra Sverige navnlig Trælast; til
Tyskland og England sælger vi ganske overvejende
danske Landbrugsprodukter (jfr foran), men
faar derfra mangfoldige Raastoffer og Produkter,
der har deres Hjemsted der ell. i al Verdens
andre Lande; men om Enkeltheder i vor
Omsætning med de forsk. Lande maa i øvrigt
henvises til den officielle Handelsstatistik.
Foruden den egl. Handel, derunder
Mellemhandelen, foregaar der via D. en betydelig
Vareomsætning som Transport, ɔ:
Varer, der omlades i dansk Havn fra et Skib
til et andet (f. Eks. fra Amerika til Østersøfart),
men ikke toldbehandles her og ikke vedrører
dansk Handel. Til Belysning af denne
Omsætnings Art og Omfang angives flg. Tabel (for
1911-13 gennemsnitlig):
| Egentlig Indførsel | Transport-Omsætning |
| Kjøbenhavn | Provinsen | Kjøbenhavn | Provinsen |
| 1000 Tons | 1000 Tons | 1000 Tons | 1000 Tons |
Grove Varer (Kul m. m.) | 1828 | 2908 | 88 | 0,7 |
Korn og Foderstoffer | 324 | 1186 | 68 | 0,3 |
Andre Varer | 584 | 370 | 286 | 2,3 |
I alt | 2736 | 4464 | 442 | 3,3 |
Værdi i Mill. Kr. | 422,0 | 370,8 | 159,3 | 1,7 |
Tabellen viser samtidig Fordelingen af
Omsætningen mellem Kjøbenhavn og
Provinsen, for saa vidt angaar Indførslen; saa
godt som hele Transportomsætningen foregaar
over Kbhvn (specielt Frihavnen); af grove
Varer (Kul, Trælast, Mineraler m. m.) i den egl.
Indførsel gaar 3/5, af Korn og Foderstoffer 4/5
direkte til Provinsen, men af andre Varer
(Industrivarer, Kolonialvarer o. s. v.) indgaar 3/5
til Kbhvn, hvorfra en Del atter spredes ud over
Landet. I Udførslen indtager Esbjerg
Førstestillingen, derefter følger Kbhvn; men da det
i overvejende Grad er trafikale Hensyn
(Jernbane- og Dampskibsforbindelser), der er
afgørende for hver enkelt Bys Omsætning med
Udlandet, kan man ikke herfra slutte noget om
dens specielle Forbrug af fremmede Varer ell.
Udførsel af egen Produktion, og man skal derfor
ikke gaa nærmere ind paa disse Forhold.
Den indenlandske Handel har man
kun ufuldstændige statistiske Oplysninger om.
At den er i stærk Tiltagen er en Følge af den
hele økonomiske Udvikling bort fra de
gammeldags Forhold, hvorunder hver enkelt Husstand
selv forsynede sig med meget af det, den
forbrugte; endog paa Landet er dette nu kun
Tilfældet med en ringe Del af Forbruget; derfor
er ogsaa Antallet af Handlende i stærk Vækst:
1911 var der c. 36000 selvstændige Handlende
(omtr. svarende til Antallet af Forretninger)
med c. 55000 Medhjælpere; 1890 var der 28000
selvstændige Handlende med c. 22000
Medhjælpere. Byernes Vækst og de mange
Smaabyers Opstaaen omkr. paa Landet følges af
Oprettelsen af ny Handelsforretninger (Detail- og
Agenturforretninger, alm. Købmands- og
Grossererforretninger). Samtidig med sin Vækst er
den indenlandske Handel Forandringer
underkastet m. H. t. sin Form. Fra Landet kørte
Bonden i ældre Dage til Købmanden i
Købstaden med sine Produkter og tilbyttede sig en
stor Del af de Varer, han skulde bruge; nu
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Project Runeberg, Wed Dec 20 19:49:55 2023
(aronsson)
(diff)
(history)
(download)
<< Previous
Next >>
https://runeberg.org/salmonsen/2/5/0615.html