Full resolution (JPEG) - On this page / på denna sida - No. 15. 25. mai 1926 - Sider ...
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has never been proofread. / Denna sida har aldrig korrekturlästs.
We = 1 mW- e—1 3.° = 0,0025 m W
e = 2,71828
We =Wb .e ~2?1
No. 15, 1926 ELEKTROTEKNISK TIDSSKRIFT
pr. 500 m. længde; i nogen tilfælde har der været
lagt ut 4 kabler samtidig.
stor rolle. Det er derfor let forstaaelig at f. eks. en
3’ mm. kobbertraadlinje gir en betydelig daarligere
telefonlinje nåar den lægges i en kabel end nåar den
hænges op paa en stolperække, hvor den indbyrdes
traadavstand er stor og kapaciteten derfor liten.
Nedenstaaende billeder fig. 1 og 2 vil gi en ide om
hvordan utlægningen foregaar og hvordan det speci
elle »kabeltog« ser ut. Utlægningen har foregaat om
Nu forholder det sig saa at mens man ved en
sterkstrømsoverføring kan regne med en høi virknings
grad av selve overføringslinjen, maa man ved en tele
fonlinje være særdeles nøisom i saa henseende, idet
man her har en meget stor dæmpning av den utsendte
energi. Hvis man nemlig ved begyndeisen av en tele
fonlinje har en indgangsenergi W& paa f. eks. 1 milli
watt, saa vil den ved apparatklemmerne i linjens anden
ende være sunket til:
/? = den saakaldte dæmpningskonstant
/ = linjens længde.
og da man nu i telefonien ofte maa tillate en total
dæmpning /3/=3,o saa blir altsaa den oprindelige
energi paa 1 mW. reducert til:
d. v. s. linjens virkningsgrad blir ikke mere end 0,25 %.
Nu er for den traaddimension jernbanen bruker
i sine kabler (1,5 mm. diam.) størrelsen fico 0,04 pr.
km. slik at man med en slik kabel knapt kunde tele
fonere over 75 km.
dagen mellem togene, eller om natten hvor trafikken
er særlig stor. Den vanlige ukeydelse har været 5 å
6 km. heri medregnet grävning og gjenfyldning av
grøft. Nåar kabelen slik er kommet vel i jorden, blir
hver enkelt længde undersøkt m. h. t. visse elektriske
egenskaper, og skjøtningen foretas saa paa basis av
disse maalinger. Pupiniserte kabler kan nemlig ikke
uten videre skjøtes sammen »farve til farve,« men
sammenspleisningen maa ske under hensyntagen til at
de enkelte talekredser skal være saavidt mulig for
styrrelsesfri, indbyrdes som utadtil. Tilslut blir pupin
spolerne indmontert, de enkelte kabelsektioner mellem
stationerne koblet sammen ved forbindelsesledninger
mellem endemufferne, og det hele anlæg grundig
kontrolmaalt. Det kan nævnes at en del maalinger
foretas allerede efteråt de kabelstykker der utgjør en
»pupinspolesektion« (ved jernbanens kabler 3000 m.)
er sammenskjøtt, men før pupinspolerne monteres ind.
Herunder prøves ogsaa hver pupinspolesektion med
1000 volt mellem en leder og jord i 1 minut.
Bilderne fig. 3 viser skjøtningen samt fig. 4 en
pupinspolekasse under montage.
Det kan nu være paa sin plads at omtale de krav
der maa stilles til et moderne telefonkabelanlæg for
langlinjer og hvordan disse krav opfyldes.
Overføring av tale ad elektrisk vei er selvsagt en
kraftoverføring i det smaa, men da periodetallet er
relativt høit (man regner gjerne 800 p. p. s. som mid
lere talefrekvens) spiller overføringslinjens kapacitet en
Og seiv ved denne relativt korte avstand vil tele
foneringen være vanskelig, da kun svingninger av
middelfrekvensen 800 p. p. s. er dæmpet tilsvarende
/S/= 3,0. Alle de høiere svingetal i talen, optil 5000
Fig. 2.
Fig. 3-
199
i ’•? t i ’ iz&zz:%z .. :.^: w z.p ’-r . ’-
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>