Full resolution (TIFF) - On this page / på denna sida - Kryddornas fysiologiska betydelse - Peppar
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>
Below is the raw OCR text
from the above scanned image.
Do you see an error? Proofread the page now!
Här nedan syns maskintolkade texten från faksimilbilden ovan.
Ser du något fel? Korrekturläs sidan nu!
This page has been proofread at least once.
(diff)
(history)
Denna sida har korrekturlästs minst en gång.
(skillnad)
(historik)
vinruta, dragon, lager, trädgårdskrasse, vidare
lökväxternas talrika slägt, t. ex. hvitlöken. Så
obehaglig för många denna sist nämda växt än är,
har han dock sedan urminnes tid varit i bruk bland
de österländska folken. Hebreerna kalla honom sjum,
araberna tum, och redan i de på sanskrit skrifna
indiska böckerna finner man honom nämd som krydda
under namn af marusjudsa. Till viss grad höra äfven de
berömda sydfrukterna till kryddorna. Orangeblomolja,
bergamoolja, citronsaft, citronskal, råa eller
kokade med socker, citronat, gröna pomeranser
m. fl. användas nu för tiden allmänt i kokkonsten
och finare bakning. Andra kryddor, som spela en rol
i orienten, t. ex. bockhornsklöfver, svartkummin
och slutligen mysk, zibet och ambra, slogo hos oss
ej synnerligt an; till och med saffran användes nu
mera ej på långt när så mycket som förr.
I stället för dessa uråldriga kryddväxter och dem
från medelhafstrakterna, hvilka sedan århundraden
varit allenaherskande, uppträdde nu tropikernas
kryddor. Mellan vändkretsarna blandas och dis
tilleras i naturens laboratorium otaliga ämnen,
som våra tempererade breddgraders matta sol aldrig
hinner få färdiga och hvilka af nordbon, då han lärt
känna dem, mottogos med förtjusning. Det är dessa
man efter deras införande under 16:e århundradet
benämner kryddor och med hvilka vi i det följande
skola litet närmare syselsätta oss.
![]() |
<< prev. page << föreg. sida << >> nästa sida >> next page >>